Summer Gathering & Introduction of New Members (With a special feature for Cancer Crosslinks 2022) (16 June 14:00-16:00): https://bit.ly/Summer-Gathering-2022
I årets helsepolitiske barometer svarte mer enn 2000 spurte på spørsmål om kreft. Folk flest ønsker moderne kreftbehandling med færre bivirkninger på offentlige sykehus.
Torsdag 7. april presenterte Kantar funnene fra den årlige undersøkelsen Kantar helsepolitisk barometer 2022. Den er gjennomført blant mer enn 2000 respondenter, og kartlegger befolkningens holdninger i helsepolitiske spørsmål.
I år var Oslo Cancer Cluster med som partner i undersøkelsen, sammen med medlemmene Janssen og MSD. Det resulterte i fem spørsmål om kreftbehandling som del av helsepolitikken.
De viktigste funnene om befolkningens holdninger til kreftrelaterte politiske spørsmål, vises i grafene nedenfor.
Du kan enkelt se hele opptaket av sendingen, og laste ned den fulle presentasjonen, fra Kantars nettside.
Samarbeid er det viktigste
Ketil Widerberg, daglig leder i Oslo Cancer Cluster, holdt et innlegg under presentasjonen av undersøkelsen, som du kan se, høre og lese her:
Pandemien har tydelig vist hvor avhengige vi er av at myndighetene satser for å utvikle et bedre helsetilbud til befolkningen. For vår del, betyr et bedre helsetilbud for kreftpasienter mye. Vi jobber for at kreftpasienter skal få bedre behandling raskere. Det er viktig fordi det gjøres mye revolusjonerende forskning på kreftområdet, og flere overlever takket være nye behandlingsalternativer, kommer tilbake i jobb og deltar i samfunnet igjen.
I Oslo Cancer Cluster mener vi at kreft vil bli en kronisk sykdom vi kan leve med, og ikke en sykdom vi dør av.
Samarbeid er viktig for oss. Spesielt mellom offentlige og private aktører innen helse, som sammen utvikler nye og bedre kreftbehandlinger.
Det blir ikke ny presisjonsmedisin til kreftsyke nordmenn hvis offentlige og private jobber på hver sin side av et kunstig juv.
Oppfinnsomheten og viljen til å skape nye løsninger er stor hos offentlige forskere og hos bedrifter, og nettopp denne viljen til innovasjon er det vi oppfordrer regjeringen og helsemyndighetene om å både legge til rette for – og å gå i direkte dialog med.
I år mener de spurte i Kantar helsepolitisk barometer at Høyre har den beste helse- og omsorgspolitikken, mens Arbeiderpartiet kommer tett etter. Fra 2018 og til 2021 utpekte derimot Arbeiderpartiet seg som partiet med den beste helsepolitikken. Det er gledelig at ett av våre to regjeringspartier setter avtrykk i folks bevissthet om nettopp helsespørsmål. I undersøkelsen spurte vi om hva som er viktigst for folk når regjeringen nå skal jobbe med en ny kreftstrategi.
Svaret var ikke til å ta feil av. Nesten halvparten (47%) vil ha bedre kreftmedisiner som gir færre bivirkninger.
37% vil ha like gode behandlinger som i våre naboland. Disse svarene er en pekepinn for myndighetene, når de nå legger planer og strategier for et helseområde som berører så mange av oss i løpet av livet.
Vår oppfordring til myndighetene, er mer samarbeid.
Samarbeid om å utvikle de beste behandlingene, som gir færre bivirkninger og virker bedre enn de vi bruker i dag. Samarbeid om å få disse nye behandlingene innført på sykehusene – slik at pasienter faktisk får nytte av dem.
Temaet offentlig-privat er et skille som går tvers gjennom denne undersøkelsen, og som har fått mye oppmerksomhet i mediene.
Vi mener at det er et skille som ofte er kunstig, og som kan krympes gjennom samarbeid. Men skillet har reelle konsekvenser for den enkelte pasient i dag.
Når en pasient får prøve et kreftlegemiddel for egen regning på et privat sykehus, og det fungerer, mener 40% at det offentlige helsevesenet bør betale for videre behandling. Like mange mener pasienten i tillegg bør få tilbakebetalt sine utgifter.
Vi trenger klare rammer for slike tilfeller i helsepolitikken. Det koker ofte ned til et ønske om å begrense offentlige kostnader, som jo er en del av politikernes jobb. Men det hjelper lite å begrense kostnadene til en dyr behandling om alternativet er enda større statlige kostnader med uførhet resten av pasientens liv.
Når vi bygger veier, vurderer vi samfunnsøkonomien på en bredere måte enn når vi vurderer tiltak innen helse. Er det egentlig en ønsket politikk?
Norsk offentlig helsevesen ble for noen måneder siden kåret til et av verdens beste. Det er noe som gjenspeiles i undersøkelsen. Majoriteten (54%) av befolkningen foretrekker å bli behandlet på et offentlig sykehus dersom de skulle få kreft. Det er med andre ord en høy grad av tillit til det offentlige helsetilbudet for kreftpasienter. Samtidig ønsket jo nesten halvparten av de spurte seg bedre kreftbehandlinger.
Ved å samarbeide, kan vi gi befolkningen det de ønsker seg, nemlig bedre kreftbehandlinger ved de offentlige sykehusene, som et tilbud til alle kreftpasienter i Norge.
Et eksempel som viser dette, er et offentlig-privat samarbeid for nye behandlinger med presisjonsmedisin, som heter CONNECT. Der samarbeider for øyeblikket 29 partnere om å innføre presisjonsmedisin innen kreft i norske sykehus, basert på kreftpasienters genetiske forandringer. Samarbeidet i CONNECT får internasjonal oppmerksomhet, og er et godt eksempel på hvordan internasjonale farmasiselskaper, norske oppstartselskaper, og offentlige myndigheter og sykehus kan jobbe sammen om å utvikle norsk helsenæring og hjelpe norske pasienter.
Tilbake til dagens helsepolitiske undersøkelse, og hva folk mener politikerne bør sette høyt:
Helse og omsorg er hva flest mener regjeringen bør prioritere i statsbudsjettet.
La oss trekke prioriteringen til kreft: Dersom samfunnets fellesmidler skulle omdisponeres for å gi bedre kreftbehandling gjennom det offentlige helsevesenet, mener 16% at midlene burde hentes fra innvandring og integrering, 12% mener overføringen burde gå fra klima og miljø, men flest (17%) mener innsatsen burde være som i dag.
Og nettopp det er interessant, at folk vil ha bedre kreftbehandling, men med offentlig prioritering på linje med i dag.
Hvordan kan politikerne få til dette kunststykket? Jo, politisk kan de legget til rette for mer presis medisin som reduserer kostnadene ved behandling som ikke virker godt nok, samtidig som de kan øke inntektene med å satse på de norske konkurransefortrinnene i helsenæringen.
Helsenæring kan bli lukrativt for Norge, slik det allerede lenge har vært i Danmark. Danske Novo Nordisk er det største firmaet i Norden uavhengig av bransje. Med dette tankesettet, bør Norge bli et foregangsland innen helsenæring, på bakgrunn av fremragende forskning, et verdensledende helsevesen og våre unike helsedata.
Vi jobber for at kreftpasienter skal få bedre behandling raskere.
Revolusjonerende forskning gjør at flere overlever kreftsykdommer, og flere deltar i samfunnet igjen. Men for at kreft skal bli en kronisk sykdom, må det mer til enn forskning, vi må også samarbeide bedre om å få de nye løsningene ut i verden. Vi kan ikke jobbe i siloer og tenke at vi som samfunn gjør så godt vi kan.
Kantars helsepolitiske barometer viser at helse er den viktigste saken for de fleste av oss, og at bedre medisiner med færre bivirkninger er viktigst dersom vi skulle få kreft.
Politikernes satsing på nettopp samarbeid er essensielt for å utvikle presisjonsmedisin som gir bedre behandling for pasientene og en norsk helsenæring i myndighetenes interesse.
Marine Jeanmougin is the new EU advisor in Oslo Cancer Cluster. She defines herself as truly European.
“People outside Europe think of Europe as one destination. When they take a trip to a European country, they say they are travelling to Europe, and not to France, Germany, or Norway. This has influenced the way I see the continent as well,” said Jeanmougin.
The new EU advisor defines herself as European, and even beyond, as a citizen of the world. She has lived in Norway, Canada, and France, and has family and extended family around the globe.
“The way Europe is connected reinforces the feeling of it being one entity. You can always take a plane or a train for a couple of hours and be back home,” said Marine Jeanmougin.
Building bridges
With a PhD in Applied Mathematics, she knows the academic slopes from various institutions and countries. She has worked as a researcher at the Curie Institute in Paris, and at the Institute for Cancer Research in Oslo. In 2019, she secured a career grant from Helse Sør-Øst and established her own research team at the Department of Molecular Oncology, Oslo University Hospital. Her team is mainly exploring epigenetics heterogeneity in gastrointestinal cancers.
While working as the EU advisor in Oslo Cancer Cluster, she will keep conducting her research activities part-time.
Jeanmougin has a strong interest in building bridges between research and industry, and the EU advisor missions resonate strongly with her professional and personal motivations.
The advantages of the EU
“During the pandemic, and now with the war in Ukraine, it is so important to have one European system that protects us and gives us rights as European citizens, not just as citizens of separate nations,” said Marine Jeanmougin.
Part of what Marine Jeanmougin will do in Oslo Cancer Cluster, is related to these advantages that the EU grants researchers and businesses across its internal- and external borders. She will largely help connect the various actors of cancer research and innovation partners to support them in the development of project proposals under Horizon Europe, the EU’s key funding programme for research and innovation.
If you have EU-related questions, please contact Marine Jeanmougin by email.
The Life Science Cluster and Oslo Cancer Cluster are collaborating on the competence broker-service for Oslo-based companies.
Meet our new research and industry facilitator aka competence broker for Oslo-based companies. Bjarte Håvik is the dedicated competence broker for digitalisation, artificial intelligence, and life sciences. He is also responsible for innovation and collaboration in The Life Science Cluster.
“As a competence broker for Oslo it is my ambition to match new ideas with the best research partners and public funding mechanism,” said Bjarte Håvik, competence broker for digitalisation, artificial intelligence, and life sciences.
International from day one
Before he joined The Life Science Cluster, Bjarte Håvik served as Norway´s Counselor for Research, Technology, and Higher Education in North America – integrating education, research, and innovation in comprehensive transatlantic collaborations. Emerging technologies and cross-sector partnerships have been key topics driving new collaborations. He also has a background from the Directorate for Higher Education and Skills with a focus on lifelong learning, transferable skills, broader impact, and non-academic jobs.
“Today, research-based innovation is key for a competitive and sustainable business. Being an early startup or an established business, a well-adapted research, development, and innovation strategy is needed as early as possible. The competitive stage is international from day one. As a competence broker the aim is to give new ideas from Oslo-based businesses the best start possible,” said Håvik.
Bjarte has a PhD-degree in molecular biology. Through a 15-year research career, he studied the neuronal system with a perspective from several life science disciplines, including molecular embryology, oncology, cognition, and biological psychiatry using a variety of technologies and model systems.
What a competence broker can do
A competence broker (from the Norwegian word kompetansemegler) is an agent for connecting research and industry, as well as a conveyor of expertise. The goal is to strengthen the research-based business development in Oslo and to mobilise more research-based innovation in the innovation districts of Oslo.
“The competence broker assists applicants in qualifying for the Oslo Regional Research Fund RRF (Oslo) – a funding program aimed to strengthen the region’s capability for innovation and the international competitiveness. In addition, the competence brokers provide valuable advice on internationalisation and guidance to additional public funding mechanisms from Innovation Norway, The Research Council of Norway, and Horizon Europe,” said Bjarte Håvik.
The service is funded by the City of Oslo and is free of charge. Companies in Oslo with research-based ideas are welcome to reach out to Bjarte Håvik or one of his competence broker colleagues in Oslo.
Would you like to book an appointment with Bjarte Håvik? This is his email.
Would you like to speak with a competence broker in another field? See the list of all five competence brokers in Oslo on the Regional Research Funds’ website (in Norwegian).